– Et angrep på homofile
Organisasjon mener det nye lovforslaget er et klart brudd på menneskerettighetene og et angrep mot LHBT+ samfunnet.
– De fleste stiller spørsmål ved min femininitet, og dette har forårsaket store problemer for meg. Vi må bytte bosted hele tiden, fordi vi ikke kan bli værende på samme plass for lenge, sier Sean Lloyd Mwangi Chunguli.
Chunguli identifiserer seg ikke nødvendigvis som transkvinne, men foretrekker pronomenet hun.
I 2022 forslo parlamentet i Uganda en lov som ville forby ytringer om LHBT+, kriminalisere samkjønnede forhold, og gjøre det ulovlig å uttrykke seg på en måte som ikke samsvarer med tradisjonelle oppfatninger av kjønn. Forslaget avventer behandling.
Tidlig i mai kom et nytt forslag som kan bety dødsstraff i ulike tilfeller av LHBT+ aktiviteter.
![Sean Lloyd Mwangi Chunguli poserer i sollyset forran en busk.](/sites/default/files/styles/media_image/public/sean_chunguli_privat_1.jpeg?itok=HDe1fND7)
Måtte flykte fra hjemlandet
På vegne av den lokale grasrotorganisasjonen Happy Family Youth Uganda (HFYUL) forteller Chunguli om den pågående situasjonen.
Hun ble tiltalt for å være homofil hjemme i Kenya, og flyktet derfor fra hjemlandet med sin forlovede, for å søke beskyttelse i Uganda. Her fikk hun hjelp fra HFYUL med menneskerettighetsforkjemper Iga Isma i front.
Organisasjonen jobber for å beskytte befolkningen, uavhengig av etnisitet, kjønn og sosial status, ved å kjempe mot stigma og diskriminering.
– Det har ikke vært lett, men jeg takker Gud for at jeg har møtt folk som Iga. Han hjalp meg i en vanskelig tid. Selv om det fortsatt er utfordrende her i Uganda, er jeg ikke direkte tiltalt for homofili, noe jeg var i Kenya. Likevel er jeg på ingen måte trygg, sier Chunguli.
Hun forteller at hun og forloveden har vært i Uganda i nesten tolv måneder. Siden har hun jobbet med Isma, og er nå prosjektkoordinator i organisasjonen deres.
Brudd på menneskerettigheter
Isma kategoriserer Ugandas lov mot homofile som et åpenbart brudd på menneskerettighetene og et angrep på LHBT+ samfunnet.
Uganda har en lang historie med antihomofili lovgivning. Det nyeste lovforslaget har flere ekstreme elementer som forverrer den allerede vanskelige situasjonen for LHBT+ personer i landet.
![President i Uganda Yoweri Museveni står med en mikrofon i hånden. Han har på solhatt.](/sites/default/files/styles/media_image/public/museveni_flickr.jpeg?itok=1b2jrps6)
Opprinnelig ble det foreslått 20 års fengsel for å identifisere seg som LHBT+. Dette ble imidlertid returnert til parlamentet av Ugandas president Yoweri Museveni i slutten av april. Enkelte oppsiktsvekkende elementer beholdes likevel. En av disse er dødsstraff for HIV-positive som har samleie.
– Lovforslaget er en trussel i seg selv
– De sitter ikke i fengsel, men de lever nesten slik likevel. Man er sin egen fangevokter, sier Lars-Erik Olsson.
![Lars-Erik Olsson fra Kwetu connectors smiler til kamera i et privat selfie](/sites/default/files/styles/media_image/public/lars-erik_olsson_kwetu_1_1.jpeg?itok=FWzcTX0Y)
Olsson er nestleder i KWETU Connectors. Foreningen ble stiftet i 2016, og rettet seg opprinnelig mot de mest sårbare HIV positive i Rwanda. KWETU konsortium Kampala er et samarbeidsprosjekt med Happy Family Youth Uganda. Olsson har venner og bekjente i Uganda som har fortalt ham om situasjonen.
– Det som skjer nå er en opptrapping. På alle fronter vil man gjøre livet fullstendig umulig å leve for LHBT+ miljøet, sier Olsson.
Ifølge Olsson er et slikt lovforslag ekstremt skadelig for miljøet, selv hvis det ikke blir iverksatt.
– Vi vet ikke om presidenten kommer til å skrive under, eller om dette er en skremselstaktikk for å skape distanse til vesten. Likevel pisker det opp en stemning som gjør det legitimt å hate LHBT+ personer, sier Olsson.
Kjetil Tronvoll er professor i freds- og konfliktstudier ved Oslo Nye Høyskole, og har undervist i Afrika-studier. I likhet med Olsson påpeker han problematikken rundt at et slikt lovforslag blir satt på dagsorden.
– Selv om lovverket er der, blir det ikke nødvendigvis iverksatt. Likevel blir denne trusselen om fengsel og dødsstraff hengende over miljøet, sier Tronvoll.
Vil oppnå lokal støtte
Tronvoll påpeker også at initiativet til den reviderte antihomofililoven i Uganda kommer fra flere hold. Initiativet kommer blant annet religiøse ledere, politiske aktører og kristenkonservative aktører i USA. Ugandiske myndigheter kan tape på lovforslaget internasjonalt, men lokalt oppnår de støtte.
Ifølge International Lesbian, Gay, Trans and Intersex Association (ILGA), har over halvparten av Afrikas 54 land lover som forbyr frivillig seksuell aktivitet mellom samme kjønn. Flere afrikanske ledere kategoriserer homofili som en vestlig "importvare" som ikke går overens med deres tradisjoner og verdier. Dette er tilfellet i Uganda. Ifølge Tronvoll undergraver dette forskningen som tilsier at trans- og homofilipraksis var kulturelt klassifisert og akseptert i flere afrikanske samfunn før vestlig innflytelse ble en faktor.
– At minoriteter blir brukt av populistiske politikere som et «fiendebilde» i forhold til majoritetsbefolkningen, er noe vi har sett flere ganger gjennom historien, sier Tronvoll.
![Skjermdump fra en ugandisk avis om at anti-homofililov returneres til parlamentet](/sites/default/files/styles/media_image/public/skjermdump_ugandisk_avis_1.jpeg?itok=CBjgPv1j)
Denne taktikken vil ha alvorlige konsekvenser for LHBT+ miljøet. Slik situasjonen er nå, blir KWETU, Chunguli, Isma og resten av Happy Family Youth Uganda, tvunget til å rette sitt hjelpearbeid mot å veilede miljøet til å holde seg trygge.
– Det er veldig vanskelig å få hjelp hvis du er LHBT+ nå. Du kan ikke bare gå rundt og møte mennesker tankeløst. Om du blir tiltalt, er det ikke mer vi kan gjøre for å hjelpe deg juridisk. Stegene vi tar nå innebærer dermed å veilede folk om sikkerhet og beskyttelse, sier Chunguli.
Chunguli forteller at det fortsatt finnes krisesentre i Uganda for de som har blitt tiltalt, hvor de får mat og et sted å bo.
– Alt i alt fortsetter vi å jobbe hardt. Vi prøver å få det beste ut av livet. Hver eneste dag er en prosess, men jeg tror vi kommer i mål, sier Chunguli.
Journalen har forsøkt å komme i kontakt med Den ugandiske ambassaden for en kommentar, men har ikke fått svar.