Likestiller bind med hjertestartere
Tirsdag ble det vedtatt at tamponger og bind blir gratis i Skottland. I Norge likestiller Finansdepartementet sanitetsprodukter for kvinner med hjertestartere.
Parlamentet i Skottland godkjente tirsdag å gjøre sanitetsprodukter for kvinner gratis. Flere land som India, Canada og Australia har allerede fjernet skatten på kvinnelige sanitetsprodukter.
Drops og tyggis har lavere skattesats
Flere norske kvinner ønsker å fjerne skatten også her til lands. En av disse er influenser Kristiane Aateigen, kjent som Snillegucci. I et innlegg på instagram uttrykte hun sin frustrasjon rundt den norske skattesatsen på 25 prosent. Hun dro også fram eksempler som at drops og tyggis har en sats på 15 prosent, fordi de regnes som essiensielle produkter.
Bind og tampong blir ansett som luksusvarer
Finansdepartementet, som har ansvar for beskatting av produkter i Norge, sammenlikner skatten på bind og tamponger med hjertestartere og sikkerhetsutstyr.
– Utgangspunktet er at alle varer ilegges den generelle merverdiavgiftssatsen (momsen) på 25 prosent. Dette gjelder både nødvendighetsvarer som legemidler og sanitetsprodukter, og varer som kan karakteriseres som luksusvarer, skriver Astrid Erlingsen fra skattelovavdelingen i Finansdepartementet i en e-post.
Hun skriver videre at produkter som hjertestartere og sikkerhetsutstyr har samme skattesats som sanitetsprodukter for kvinner.
Kvinneproblemer blir ikke prioritert
![](/sites/default/files/styles/media_image/public/elisabethhhh.jpg?itok=QzEPujpa)
Seniorrådgiver Elisabeth T. Swärd fra Norske Kvinners Sanitetsforening reagerer på dagens prioriteringer.
– Vi synes ikke det er noe poeng i å sette sårbare grupper opp mot hverandre. Dette føyer seg inn i bildet av ikke-prioriterte sykdommer og lidelser kvinner har og som ikke prioriteres, eller som faller mellom to stoler.
Swärd lurer også på hvor pengene til kvinnehelseforskning blir av.
– Regjeringa kom ifjor med seks løfter om å forbedre kvinnehelse, men hvor er de friske midlene? Vi spør derfor hvorfor ikke disse momspengene kunne blitt øremerket kvinnehelseforskning.
Bruker 70 000 på mensprodukter
Influenser Aateigen regnet seg fram til å bruke 70 000 kroner i løpet av et liv på bind og tamponger.
– Jeg blir provosert over at staten tjener hundrevis av millioner kroner på en svært vond og sensitiv ting vi kvinner ufrivillig opplever hele tiden, sier Aateigen til Tv2.
Elisabeth T. Swärd mener at dette ikke bare er et kvinneproblem.
– Dette er også et samfunnsøkonomisk spørsmål for familien, fordi kvinner ikke bare menstruerer i noen få år, de menstruerer også i tiden med barn og partner. Derfor bør også menn involvere seg i spørsmålet.
Bruktbiler har momsfritak
Swärd i NKS spør hvorfor ikke Norge kan utrede spørsmålet om mensmoms når andre land er i stand til dette.
– Vi finner det urovekkende at det er høyere moms på sanitetsprodukter for kvinner enn tyggis, og at det er momsfritak på bruktbiler.
Hun sier at det er flere og flere kvinner som blir mer bevisste på hva de faktisk betaler.
– Er det riktig at kvinner skal betale høyere moms enn andre fordi de er kvinner, spør Swärd.
Skaffer staten inntekter
Astrid Erlingsen i Finansdepartementet sier at merverdiavgiften har til hensikt å skaffe staten inntekter.
– Fritak og reduserte satser vil gjøre avgiftssystemet mer komplisert og gjøre det dyrere å administrere, både for de avgiftspliktige, men også for skatteetaten, skriver hun.
Finansdepartementet mener derfor at fritak og særordninger bør begrenses. Norske kvinners sanitetsforening kaller dette et dårlig argument.
– Systemet er komplisert, men hvorfor ikke utrede? Skattesystemet er allerede differensiert. Så dette er ingen revolusjon, sier Swärd i NKS.