Sluttet i SVT på grunn av rasisme og diskriminering
– Kampen for mangfold må kjempes hver dag, sier journalist Arash Mokhtari.
![Arash Mokhtaris dagboknotat fra 30. mars 2018, dagen han fant skapet sitt vandalisert på jobben.](/sites/default/files/styles/media_image/public/dagbok-arash-mokhtari.jpg?itok=F-G6ZTx7)
Dagboksnotatet fra 30. mars 2018, da Mokhtari fant skapet sitt vandalisert på jobben. Foto: Arash Mokhtari
Som journalist i Sveriges Television (SVT) var Arash Mokhtari med i en arbeidsgruppe som skulle utforme et dokument med tips og råd for hvordan de kunne speile Sveriges mangfold bedre. Da fikk han selv kjenne på noen ubehagelige opplevelser.
Det hopet seg etter hvert opp med hendelser Mokhtari mener hadde utspring i fordommer rundt hans etniske bakgrunn og engasjement for mangfoldsspørsmål. Hatmail og kommentarer om hans bakgrunn fra både lesere og kolleger er bare noen av eksemplene, og 30. mars 2018 fikk han jobbskapet sitt vandalisert og ødelagt.
"En stor treflis stikker ut av låsestempelet. Bare på mitt skap med et 50-tall. Bare på skapet hvor det står "Arash Mokhtari". Noen har stukket en engangsskje i låsen og vridd den om. Låsen er ødelagt."
Dette er Mokhtaris dagboknotat fra dagen skapet ble ramponert. Det var journalisten.se som først omtalte saken
Senere samme dag skriver han følgende i dagboken sin: "En tanke klarer jeg ikke å slippe: å jobbe for mangfold i medier koster. Og jeg betaler den prisen nå."
Mokhtari sier det er flere eksempler, men han mener imidlertid at det ikke er disse enkelthendelsene som peker seg ut som verst:
– De hendelsene som er vanskeligst å ta tak i er hverdagshendelsene. Som for eksempel hvorfor noen rekrutteres til visse redaksjoner. Hvorfor havnet den personen der, sier Mokhtari til Journalen på telefon fra Stockholm.
Journalister med utenlandsk bakgrunn er mer utsatt
I en nylig publisert studie kalt “Hot och hat mot journalister” har samfunnsforskere fra Lunds universitet og Högskolan i Halmstad kartlagt trusler og hat mot journalister i Sverige. Undersøkelsen er gjennomført blant det svenske Journalistforbundets medlemmer, og den tar blant annet for seg hvorvidt kjønn og utenlandsk bakgrunn kan gjøre journalister mer utsatt.
I undersøkelsen fremkommer det at svenske journalister med utenlandsk bakgrunn er blitt utsatt for ulike typer kriminalitet i større grad enn øvrige de siste tre årene. 29 prosent av de intervjuede med utenlandsk bakgrunn er blitt utsatt for trusler og hat som inneholder hets mot folkegrupper. Kun åtte prosent av de øvrige har blitt utsatt for det samme.
Les også: Sjokkrapport: – En trussel mot pressefriheten
Flere tok bladet fra munnen
Mokhtari har opplevd stor støtte etter at han gikk ut med sin historie.
– Det handler jo ikke om at jeg ikke har kompetanse, og da kan man bare tenke at det var personlig, og det kan det få være. Etter at jeg fortalte om dette, er det veldig mange som har kontaktet meg både fra Sveriges Radio, SVT, og journalister generelt, som jeg ikke engang kjenner fra før, sier han.
Mokhtari er altså ikke alene om å ha fått kjenne på hatet i svenske mediehus. I kjølvannet av Black Lives Matter gikk flere journalister fra Sveriges Radio (SR) sammen for å lage et opprop mot rasisme og for økt representasjon i SR. De mener at arbeidsmiljøet for de underrepresenterte journalistene har blitt uholdbart, og har ført til at flere dyktige journalister har valgt å forlate yrket.
![Journalisten Arash Mokhtari sitter med en computer i sofaen sin.](/sites/default/files/styles/media_image/public/arashmokhtari_0.jpg?itok=_5Yegcji)
– Kompetanse går tapt
Rundt 22 prosent av den svenske befolkningen har innvandrerbakgrunn, noe som er mest i Norden. Ifølge rapporten "The White Point of View" fra 2018 kommer det fram at flerkulturelle svensker er bemerkelsesverdig underrepresentert i yrkene med høy status i Sverige, som journalistyrket.
Forskerne tror at minoriteter ikke føler seg representert i mediene fordi det er færre ansatte journalister med minoritetsbakgrunn. Samtlige intervjupersoner mente også at det ikke var nok journalister med innvandrerbakgrunn.
Mokthari mener det er leit at kompetanse går tapt på grunn av omstendighetene.
– Det baseres på at personer med minoritetsbakgrunn har røtter i kompetanse og kunnskaper, kontaktnett og språk. Det handler om at man identifiserer seg med andre enn majoritetssamfunnet, som gjør at man kanskje ser saker fra et annet perspektiv, sier Mokhtari.
Selv valgte han til slutt å si opp sin stilling i SVT på grunn av de ovennevnte hendelsene.
Opplevde liten grad av støtte
Mokthari sier til Journalen at han opplevde liten grad av støtte fra SVTs HR-avdeling da han søkte hjelp for å finne ut av hvem som blant annet hadde vandalisert skapet hans.
![Plassen utenfor SVTs lokaler](/sites/default/files/styles/media_image/public/sveriges_television_2.jpg?itok=4US_OVZa)
– Er det blitt noe bedring etter du sa opp stillingen din?
– Etter at jeg gikk ut offentlig og snakket om dette, kan man se hvordan noen med minoritetsbakgrunn har blitt løftet fram på TV, sier Mokhtari.
Likevel håper han ikke at redaksjonene skjønnmaler seg selv i mangfoldsspørsmålene, og håper at flere kritiske spørsmål fører til større forandring. Han tror nemlig ikke at hans avskjed med SVT og oppgjør med diskrimineringen han følte på, vil endre de kulturelle strukturene over natten, som han mener sitter godt i veggene i redaksjonen.
– Krigen for demokrati må kjempes hver dag, og krigen for mangfold må kjempes hver dag. Man kan ikke tro at fordi man nå har gjort noe, kommer man ikke til å falle tilbake, sier Mokhtari.
I en mail til Journalen skriver SVT at de ikke kan kommentere individuelle personalsaker, men at de er bekymret og triste over at Mokhtari følte at lederne ikke var villige til å forsøke å løse saken.
– Vår oppfatning er at vi har lagt mye tid og krefter i å undersøke hendelsene, men at det er mulig at vi har mislyktes i tilbakemeldinger til Arash, skriver SVT.