Slik bør du investere pengene i et urolig aksjemarked
De siste månedene har aksjemarkedet vært urolig, det skremmer vekk investorer. –Tenk langsiktig, sier forvalter i DNB Erlend Fredriksen.
Så langt i 2022 har aksjemarkedet opplevd store svingninger og mye motgang, hittil i år er Oslo Børs ned 0,68 prosent. Et ustabilt marked preget av økt styringsrente og høy inflasjon, skremmer investorer vekk fra aksjemarkedet. Forvalter av fondet DNB Emerging Markets, Erlend Fredriksen, forteller at man må tenke langsiktig, dersom man er investert i markedet.
–Jeg tenker at det viktigste man må tenke på når man sparer i fond og aksjer er å tenke langsiktig, og kun investere penger man ikke trenger med det første, sier Fredriksen.
En trøblete høst
Mange av årets verste børsdager har vært nå i høst, og september var den svakeste septembermåneden siden finanskriseåret 2008, hvor hovedindeksen falt nær 12 prosent, skriver Dagens Næringsliv i en tidligere artikkel. Samtidig har Oslo Børs de siste tre månedene falt 3,89 prosent.
![](https://journalen.oslomet.no/sites/default/files/styles/large/public/borsen_0.jpg?itok=Slg-q1Mt)
Om aksjemarkedet er tryggere fordi det er billig nå, er vanskelig å si. Erlend Fredriksen har troen på faste spareavtaler, der man kjøper jevnt og trutt.
–Fordelen med å kjøpe aksjer nå er at de er langt billigere enn de var for bare ett år siden. Det smarteste er å opprette en fast spareavtale. Dersom man setter av litt penger til sparing i aksjer hver måned, treffer man både topper og bunner, og på lang sikt vil man som regel få en bedre avkastning på aksjer eller fond enn ved å spare i bank, sier forvalter Fredriksen.
Sparing i aksjer og fond som student
Studenter har ofte lite penger til overs, og lite tid til å sette seg inn i aksjemarkedet, men det betyr ikke at man skal la være å investere.
– Har du noen tips til unge studenter som har lyst til å starte med sparing i aksjer eller fond?
–Til studenter vil jeg råde å spare litt hver måned, men kun hvis man har råd til det og helst ikke investere i enkeltaksjer med mindre man har god kunnskap om selskapene man investerer i. For de aller fleste holder det å investere i et bredt aksjefond. Samtidig må man huske at man må tenke langsiktig, og ikke sjekke avkastningen hele tiden, det skaper bare stress, forteller Fredriksen.
Journalen har vært i kontakt med økonomistudent ved OsloMet, August Melbye Langballe (21) som har fortalt om sin investeringsstrategi.
![](https://journalen.oslomet.no/sites/default/files/styles/large/public/august_melbye.jpg?itok=l1tJb2ee)
–Jeg sparer ikke i enkeltaksjer fordi jeg ser på det som usikkert og jeg har manglende kunnskap og tid til å sette meg inn i det. Samtidig er det krig, høye strømpriser, matmangel og nye skatteregler som gjør markedet ustabilt og skaper høyere risiko ved å investere i aksjer, sier Langballe.
Han forteller videre at han sparer penger i indeksfond, og håper at han med denne strategien kan oppnå en årlig avkastning på 5-10% dersom han sparer jevnt og trutt.
Alt har risiko
Både ved investering i enkeltaksjer, indeksfond og aksjefond bør man være klar over risikoen, derfor bør man alltid spare langsiktig.
–Dersom man vil være helt trygg er det høyrentekonto i bank som gjelder, men om man kjøper jevnt og trutt i aksjer eller fond gjennom flere år skal man historisk oppnå en høyere avkastning enn ved å ha pengene stående i banken, sier Erlend Fredriksen.
Om man har lyst til å prøve seg på enkeltaksjer, bør man sette seg inn i hva selskapet driver med. Ofte er det tryggeste å investere i store og solide selskaper med god kontantstrøm som betaler utbytte til aksjonærene, når det er uro i markedet.