Flere jenter snuser
Ferske tall viser at snus har blitt vanligere blant jenter de siste årene. Likevel kvier mange kvinnelige studenter seg for å stå frem som snusbrukere.
I fellesarealene på OsloMet ligger det flere snusbokser på bordene. Både jenter og gutter legger brukt snus i topplokket på boksen for så å bytte den ut med en fersk. Hvit snus og brun snus, det varierer.
Flere jenter snuser nå sammenlignet med tidligere, viser nye tall fra SSB. Det har blitt en dobbling i antall unge som bruker snus siden 2012. Fra 2021 til 2022 steg antallet jenter som snuser daglig i aldersgruppen 16 til 24 år fra 12 prosent til 16 prosent.
Til tross for de mange snuserne, blir de fleste usikre når Journalen spør om et intervju. De vil helst ikke uttale seg offentlig om den lille lykkeposen de stadig legger under leppa.
![Nova Johansen og Emma Andersson sitter og diskuterer snusbruk blant unge. Foto: Nora Garnes Flatjord](/sites/default/files/styles/media_image/public/nova_johansen_og_emma_andersson.jpg?itok=fX7XRs7D)
Vanskelig å slutte
I en av båsene ved inngangen til P48 sitter to jenter og spiser lunsj. I det gule lyset som skinner ned på bordet mellom dem, står det en kaffekopp, en boks sushi og en halvspist baguette, men ingen snusboks. Likevel kommer det frem at en av venninnene snuser.
– Snusen ble nærmest skjøvet under leppa mi med tvang, forklarer Nova Johansen med et sukk.
Hun mimrer tilbake til første gang hun prøvde snus i tredjeklasse på videregående. I den grønne sofaen ovenfor henne sitter Emma Andersson. Hun lytter til det venninna har å si, men rykker til og rister bestemt på hodet ved spørsmål om hun selv snuser.
– Jeg har aldri hatt behov for å prøve snus, sier hun.
Andersson trenger ikke engang tenke seg om før hun utdyper hvorfor hun ikke snuser:
– Snus er dyrt, avhengighetsskapende og ser ekkelt ut. I tillegg er det flere som snakker om at de spyr første gang de prøver det. Jeg skjønner ikke hvorfor noen vil utsette seg for noe sånt, sier hun med rynket nese.
Kan få store følger
Johansen sier hun selv ikke har brukt nok snus til at tannlegen har merket noe, men kan fortelle at kjæresten hennes har et stort hull i tannkjøttet.
– Hun kan stikke snusen helt opp her, sier Johansen mens fingeren hennes peker på siden der nesen starter.
Hun sier videre at det negative med snus er tilgjengeligheten. Røyking er kun tillatt på visse områder, mens snus er tillat overalt. Det kan fort gjøre at man ender opp med å snuse mer enn man ville ha røyket.
– På mitt verste snuste jeg to bokser i uka. Nå er jeg nede på én boks i måneden.
Johansen sier hun gjerne vil slutte med snus, både av helsemessige årsaker og på grunn av det økonomiske. Dessverre har suget ennå ikke forsvunnet helt.
Når hun en sjelden gang tar seg en snus, er det oftest på fest eller ved at hun bommer av noen andre. Og kicket blir desto kraftigere når det går langt tid mellom hver gang.
– Det er veldig vanskelig å slutte. Særlig når lykkerusen blir så sterk de få gangene jeg faktisk snuser, sier hun med et skjevt smil om munnen.
– Ikke å anbefale
Tannlege Andrea Rønning ved Clear Tannlegesenter forteller at de får inn mange jenter med synlige spor etter snusbruk.
– Snus gir permanente irreversible skader i tannkjøttet. Det trekker seg opp, og kan i verste fall føre til at en fjerdedel av rotfestet forsvinner. Noen er heldige med genetikken og har et mer robust tannkjøtt, men snus er ikke bedre enn røyking når det kommer til tannhelse.
Hun forteller at hvit snus gir de samme skadene som brun snus.
– Likevel er det flere jenter som bruker hvit snus da dette ikke gir like mye misfarging på tennene som brun snus.
Mindre stigma
– Mamma vet ikke at jeg snuser. Hun må ikke lese dette, sier Anders Roald.
Han tror den økte bruken av snus delvis kan skyldes pandemien.
– Folk kjedet seg og snus gir en ekstra stimuli.
![Matthias Hänsgen Van Raalten og Anders Roald i P52](/sites/default/files/styles/media_image/public/matthias_og_anders.jpg?itok=skXxX4Dv)
Hänsgen van Raalten tror mange tyr til snus når de skal kose seg litt ekstra.
– Hadde jeg ikke brukt penger på snus, hadde de gått til smågodt og annet snacks, sier han.
– Spørs om det ikke hadde blitt det samme. Smågodt har blitt veldig dyrt, avbryter Roald med en liten latter.
Studentene tror stigmaet rundt jenter som snuser har blitt mindre jevnt over. De ser på hverandre og trekker på skuldrene.
– Det plager ikke meg, svarer Roald og ser over på kompisen.
– Nei, jeg bryr meg heller ikke om det. Siden røyk begynte å bli upopulært da jeg var tenåring og ung voksen, er det helt normalt for meg at jenter snuser, svarer Hänsgen van Raalten.
Guttene begynner å diskutere ulike typer snus og hvem som snuser hva; tynne poser gir mindre snusleppe, og hvit snus er kanskje bedre for tennene?
– Det er jo ingen som snuser svart snus lenger, påstår Roald.
– Jo, han ene jeg bor med gjør det, korrigerer Hänsgen vam Raalten.
Når temaet glir over til tannhelse, blir Roald rød i fjeset og tenker seg litt om.
– Det er jo ikke bra for helsa å snuse, konkluderer han.