Reduserer matsvinn med gratis lunsj
Matsvinnutvalget har kommet med nye forslag for å minske matsvinnet i Norge. Kirkens Bymisjonen en av dem som har igangsatt tiltak.
![Dagens matfangst er gjennomsnittlig ifølge dagens sjåfor.](/sites/default/files/styles/media_image/public/img_7220_2-2.jpg?itok=3heAw-fq)
Dagens matfangst er gjennomsnittlig ifølge dagens sjåfor. Foto: Bawer Abbasi
- Pang!
Døra til varebilen fra Kirkens Bymisjøn smeller igjen. Det er klart for en ny kjøreetappe.
Etter kun et butikkstopp har bakrommet av varebilen blitt fylt opp av flere kasser mat som ellers hadde blitt kastet. Alt fra wienerpølse til thaisuppe rommer de grønne kassene, plassert bakerst i varebilen.
Sjåføren denne dagen er Wenche. Hun forteller at det er stor variasjon i mengden mat de får fra butikkene. Hun har opplevd å bli møtt av alt fra to til tretti kasser.
![Matoverskudd](/sites/default/files/styles/media_image/public/matvarer_som_gar_ut_pa_dato_.jpg?itok=2UQImMCc)
– Dagens fangst var helt grei, sier hun.
Flere tonn mat kastes
Hos Kirkens Bymijson Fredrikstad har de jobbet for å redusere butikkers matsvinn det siste halvet året. Dette gjør de gjennom matdoansjoner av overskuddsmat, fra ulike samarbeid.
I gjennomsnitt spiser en europeer 15 tonn mat i løpet av livet. Ifølge Matsentralen kastes det mer enn 450 000 tonn spiselig mat hvert år bare i Norge.
Siden 2023 har regjeringen jobbet med å senke disse tallene. Da ble det presentert et nytt utvalg som skal utbrede en rekke tiltak mot matsvinn, altså matsvinnsutvalget.
33 tiltak for matsvinn
I januar kom matsvinnsutvalget med en rekke anbefalte tiltak for å få redusert matsvinnet i Norge.
Her er listen med de 33 anbefalte tiltakene de kom med, delt inn i fire kategorier:
![De 33 anbefalte tiltakene fra utvalget](/sites/default/files/styles/media_image/public/skjermbilde_2024-03-22_kl._12.37.png?itok=D2uXbmq4)
– Det er viktig å redusere matsvinnet både av hensyn til klimaet og miljøet, sa klima- og miljøminister Andreas Bjelland Eriksen på pressekonferansen i januar.
Eriksen understreket hvor stor betydning jobben utvalget har gjort for å få ned tallene på matsvinn i Norge, og hvordan regjeringen vil jobbe videre.
– Vi skal nå sette oss godt inn i rapporten og legge opp en prosess for å best mulig følge opp utvalgets anbefalinger. Vi ser frem til å ta fatt på dette arbeidet..
– Vinn-vinn situasjon
Etter flere stopp med mathenting, går turen videre til Kirkens Bymisjon sin egne kafé i Fredrikstad.
Framme i lokalet blir sjåføren møtt av kolleger, klare for å se gjennom dagens matkasser. Gjennom bakgården blir maten fraktet inn i fryserrommet. For å bevare så mye mat som mulig, har de utviklet et ryddig system for maten. Hvert matprodukt finner et nytt midlertidig hjem, før de ender opp som en del av en framtidig lunsjmeny.
Kirkens Bymisjon har i lang tid hatt en avtale med Kiwi for å redusere matsvinn ved å gi bort mat som nærmer seg forbruksdato. Det er totalt ca 40 butikker over landet som som har gått inn i avtalen. Disse butikkene har økt mengden mat de gir bort med hele 10 prosent fra 2022 til 2023.
![Hilde Haukelid](/sites/default/files/styles/media_image/public/hilde_haukelid_freim_0.jpg?itok=i-kOILeM)
– Vi har en gjensidig god avtale, forteller Hilde Haukelid som er avdelingsleder ved Kirkens Bymisjon Fredrikstad.
De har inngått en avtale med fire Kiwi-butikker i nærområdet. Fra tirsdag til fredag server de gratis lunsj på kafeen sin fra maten de får fra Kiwi.
– De gjør ryddejobben og vi gjør hente-jobben. Vi begge gjør en innsats og det blir en vinn-vinn situasjon, sier Haukelid.
Denne ordningen har de holdt på med siden oktober 2023. Før det hadde de en periode hvor de handlet inn alle råvarene og tok 60 kroner for en lunsj.
– Vi måtte gjøre en endring. Enten måtte vi fortsette å kjøpe inn alle råvarene, eller så måtte vi gjøre det gratis.
![Cafe til kirkens bymisjon](/sites/default/files/styles/media_image/public/inngang_pa_cafe_.jpg?itok=5cXL-rzQ)
Når de merket at det ble litt knapt med mat fra butikkene fikk de en til Kiwi-butikk etter å ha henvendt seg.
– Vi synes jo også at det ikke skal være så mye overskuddsmat. Det er jo heller bedre at vi fikk en til butikk.
Hva de henter inn varier hver dag og avhenger av hvorvidt butikkene bestiller inn mengden mat de skal prøve å få solgt. Derfor går mye av arbeidet deres til å planlegge måltidene de skal lage.
– Derfor trenger jeg flinke folk, noe som jeg har, sier Haukelid svært smilende.
![Inni fryserommet](/sites/default/files/styles/media_image/public/img_7206-2.jpg?itok=MucEkIWZ)
50 produsent innen 2030
FN har ett bærekraftsmål (delmål 12.3) som fremmer at innen 2030, skal matsvinn per innbygger på verdensbasis bli halvert. Dette dekker både i detaljhandelen og blant forbrukere, og redusering av svinn i produksjons- og forsyningskjeden, inkludert svinn etter innhøsting.
Gjennom avtalen Kiwi har med Kirkens Bymisjon blir ikke bare mat reddet, men nye mål blir også satt.
![Kommunikasjonssjef for Kiwi](/sites/default/files/styles/media_image/public/518ba2d5-1f0a-4a09-95bf-4268457f.jpg?itok=L9aTat8P)
– Vi innså at vi kunne gjøre enda bedre enn dette. Målet ble derfor endret til 60 prosent reduksjon, forteller Nora Mile Helgesen, kommunikasjonssjef i Kiwi.
Siden 2015 har de hatt et mål om å redusere matsvinn med 55 prosent, men har økt dette til 60 prosent innen 2025 etter at de nådde det forrige målet sitt.
– Å redusere matsvinn er noe av det viktigste vi gjør fordi det kan ha stor påvirkning på klimaet. I tillegg er det både økonomisk og lønnsomt å kaste minst mulig, og ikke minst etisk galt å kaste mat som kunne blitt spist av mennesker, sier Helgesen.
Sosial møteplass
Tilbake til lokalene til Kirkens bymisjon forteller dagelig leder Haukelid at det er mange frivillige som kommer og hjelper til med det de kan.
– Vi har et mangfold av frivillige og de som benytter seg av kafeens, forteller Haukelid.
Hos Kirkens Bymisjon ser de også betydnignen dette sammarbeidet har medført for lokalbefolkningen, og ikke bare nedgangen av matsvinn.
– Det er en så gøy stemning. Alle er så blide og glade, og takknemlige. Det er veldig kjekt når folk kommer og sier takk for maten, fortsetter hun.
– Vi får gi folk et ordentlig godt, sunt og næringsrikt måltid. Det føles veldig meningsfullt.
![Inne i kaféen har de en god mengde med plasser til gjester.](/sites/default/files/styles/media_image/public/sitteplasser_pa_cafe_-2.jpg?itok=Y9HrleD_)