Sørafrikanske medier avslørte koronajuks
Sør-Afrika har flest registrerte koronatilfeller på det afrikanske kontinentet, og pressen får skryt for dekningen.
![William Bird, en mann med briller, ser i kamera og smiler.](/sites/default/files/styles/media_image/public/william_bird_mma_pressefoto.jpg?itok=b1NTliRD)
William Bird fra Media Monitoring Africa. Foto: Media Monitoring Africa
– Mediene har gjort en viktig jobb under pandemien når det gjelder kritikk av regjeringen. I starten av pandemien avslørte flere medier blant annet at helseminister Joe Phaala og regjeringen beholdt penger som skulle brukes til medisinsk hjelp og koronabistand, sier William Bird, direktør i Media Monitoring Africa.
Dette ble avslørt og flere medier dekket saken.
Han sier at pressen også har kommet med andre avsløringer, som profilerte personers brudd på restriksjoner og urettmessig fordeling av vaksiner.
Skriver kritisk om regjeringen
Bird synes dekningen av korona i Sør-Afrika stort sett har vært bra, i hvert fall bedre enn i land som Tanzania, hvor den tidligere presidenten John Pombe Magufuli benektet at korona eksisterte og nektet mediene å skrive om pandemien. Dermed fikk befolkningen svært lite informasjon om hva som foregikk. President Magufuli døde nylig, trolig som følge av koronakomplikasjoner, og Verdens helseorganisasjon håper nå at den nye president vil ta korona på alvor.
Bird sier at sørafrikanske medier ikke har møtt lignende motstand, og at de hele veien har dekket kjernesakene, oppfordret folk til å ta vaksinen og generelt dekket pandemiens utvikling bredt.
![Bilde av Liv Tørres under et foredrag](/sites/default/files/styles/media_image/public/liv_torres.jpg?itok=lAGZ10O_)
Den norske forskeren og topplederen Liv Tørres, som har skrevet doktorgrad om Sør-Afrika og har arbeidet der i mange år, er enig.
– Pressedekningen av korona og tiltakene den sørafrikanske regjeringen har satt i gang har vært ganske gode, sier hun.
– Dekningen inkluderer kritikk av regjeringen og presidenten. Det publiseres stadig artikler som er kritiske til regjeringens håndtering og manglende støtte og handlekraft, sier hun.
Store mørketall
Sør-Afrikas pandemiutvikling har vært særegen. Da pandemien startet i mars 2020, var mange eksperter bekymret for hvordan den ville påvirke flere av de afrikanske landene. Bekymringen gjaldt særlig folks muligheter for å holde avstand og isolere seg, ettersom mange mennesker bor tett med dårlige muligheter for å vaske og desinsifisere hender.
I starten av pandemien var smittetallene relativt lave i Sør-Afrika, sammenlignet med andre deler av verden. Ekspertene klødde seg i hodet over hvordan dette var mulig.
Noen måneder etter pandemiens ankomst skrev BBCs korrespondent i Sør-Afrika Andrew Harding en artikkel om hvorfor den lave dødeligheten i landet kunne være misvisende. Han advarte mot å tro på den offisielle statistikken. Selv i et av de afrikanske landene med best oversikt og helsestell måtte man regne med store mørketall, skrev han.
![Skjermbilde av covid statistikk Sør-Afrika](/sites/default/files/styles/media_image/public/statistikk_korona_sor_afrika_0.png?itok=iNgy0CZf)
Ny bølge på vei
![Benjamin Smart](/sites/default/files/styles/media_image/public/benjamin_smart.jpeg?itok=4ZWxkuzN)
Etter hvert som pandemien utviklet seg steg smitten kraftig i Sør-Afrika, og landet har hatt flere smittebølger. Nå er de i starten av en ny bølge, og i løpet av de fire siste ukene har det vært en vekst i antall smittetilfeller i Sør-Afrika på 57 prosent.
– Denne nye bølgen er ikke like alvorlig som de forrige, sier Benjamin Smart, direktør for prosjektet The Future of Health and Medicine ved Institute for the Future of Knowledge.
Han forklarer at det er fordi deler av befolkningen enten er vaksinert, eller har blitt immune etter sykdom.
– Mange smittede vil sannsynligvis være asymptomatiske, og dermed vil ikke disse bli rapportert om. Så vi vil egentlig aldri vite hvor mange mennesker som er smittet fordi mange av de smittede vil være helt friske og ikke teste seg, sier Smart.
Fortsatt restriksjoner
![Vaksinasjon av en sørafrikansk borger i Cape Town](/sites/default/files/styles/media_image/public/vaksinasjon_sor_afrika.jpg?itok=JipIqVrL)
Smart understreker et det er viktig å skille mellom alvorlighetsgrad når det gjelder nye tilfeller og alvorlighetsgrad når det gjelder sykehusinnleggelser og dødsfall.
De tre første smittebølgene var langt mer alvorlige når det gjaldt sykehusinnleggelser og dødsfall, til tross for at bølge fire hadde en høyere topp når det gjelder nye daglige tilfeller. Dermed var ikke denne bølgen like alvorlig som de forrige, selv om smittetallene var veldig høye.
– Sør-Afrika har kommet ut av katastrofetilstanden, sier han.
– Vi har nå lov til å gå uten maske i offentlige rom utendørs, men må bruke masker innendørs i offentlige rom. Størrelsen på folkeansamlinger er begrenset til tusen personer for innendørsaktiviteter, eller to tusen personer for utendørsaktiviteter, utdyper han.
Går i glemmeboken
Det er over 100 000 registrerte koronadødsfall i Sør-Afrika, men tall fra Our World In Data viser at rundt 30 prosent av befolkningen er vaksinerte. I desember i fjor gikk myndighetene inn for å innføre obligatorisk koronavaksinering for dem som vil delta på arrangementer. Dette grunnet mye smitte og få vaksinerte mennesker, og derfor må deltakere på offentlige arrangementer nå enten være vaksinert, eller ha negativ PCR-test.
Nå som pandemien har vart i over to år, er det mange som ikke lenger tar pandemien på alvor. Smart er derfor bekymret for at den sørafrikanske befolkningen vil slutte å ta koronaresriksjonene på alvor. Han mener mediene har et ansvar om å fortsette å oppfordre folk til å vaksinere seg, slik at landet fortest mulig kan komme seg over den nye bølgen som er på vei.
– Det er usikkert hvor lenge disse restriksjonene vil vare. Vi må bare følge med hvordan smittesituasjonen utvikler seg og hvordan tiltakene fungerer, sier han.
![Skjermbilde av minnesiden for koronaofre til news24](/sites/default/files/styles/media_image/public/minneside_sor_afrika.jpg?itok=o9osqJE0)